lēnprātīgais
|
Iesūtīts:
2010.07.21 00:47:32
Vakar (20. jūlijā) Pasaules Luterāņu Federācijas 11. Ģenerālās asamblejas dalībniekus Štutgartē uzrunāja Vācijas finansu ministrs Volfgangs Šoible. Cita starpā viņš teica: „Ticība un politika nekad nevar tikt pilnībā viena no otras atdalīta. Politiku veido cilvēki priekš cilvēkiem, un šie cilvēki neatrodas tukšā telpā. Reliģija ir viens no lielākajiem spēkiem, kas nosaka indivīda dzīvi. Tāpēc viens no lielākajiem izaicinājumiem modernajās demokrātiskajās valstīs ir tās atziņas, kas gūtas ticības ceļā, iekļaut politisko lēmumu pieņemšanas procesos." |
lēnprātīgais ![Offline](https://lelb.lv/forums/u/169-0s.jpg) |
# Iesūtīts: 2010.07.21 00:49:12
Ko teiksiet par šādām reliģijas un politikas attiecībām? |
ex-Kombulis [209.119.116.24] |
# Iesūtīts: 2010.07.21 05:57:44
Vatikāns ir galvenais pasaules politikas veidotājs, stāvošs virs ebreju Eiropas (Rotšildi) un Amerikas (Rokfelleri) atzariem jeb ģimeņu klaniem. Vatikāna politiku jeb varas īstenošanu raksturo - milzīgās finansu bagātības kā arī t.s. " nākotnes izredzes" jeb nākotnes mērķu kapitalizācija. Abu šo ebreju klanu cīņā par varu - Vatikāns ir kā šķīrējtiesnesis. |
*Duksis |
# Labojis *Duksis: 2010.07.21 08:52:29
Kas attiecas uz diviem augstāk minētajiem baņķieru klaniem. Tad pašreizējais Rotšildu klana vadītājs ir apprecējies ar ne-ebrejieti un [itkā?] pat pārgājis kristietībā. Starp viņu un Izraēlu esot visumā vēsas attiecības. Biznesā Rotšildi nekad īpaši nav šķirojuši, kurš no biznesa partneriem jeb konkurentiem pie kādas tautības pieder. Ir izputinājuši arī ne mazums ebreju baņķieru. ... . Kas attiecas uz Rokfelleriem, tad viņu nacionālo izcelsmi laikam visvieglāk ir raksturot kā amerikāņus. Rokfelleru (uzvārds ir franciskas izcelsmes) klana pirmsākumi ir meklējami no Holandes uz Jauno pasauli izceļojušos kalvinistos. Rokfelleri bija vieni no tiem, kas savā dzimtenē savas reliģiskās piederības dēļ (protestanti) bija kļuvuši par nevēlamām personām. Starp citu, kalvinisti un viņu pēcteči bija čakli un prasmīgi baņķieri - atcerēsimies kaut vai šodienas Šveices banku sistēmu. |
Jošs Mulders ![Offline](https://lelb.lv/forums/u/17-0s.jpg) |
# Iesūtīts: 2010.07.21 09:34:36
Ja nemeklee zemtextus, tad es piekriitu...
Jo reaali jau ticiiba un religjija patieshaam veido cilveeka pasaules uzskatu, un cilveeks tieshi ar sho pasaules uzskatu iet uz veeleeshanaam, piedalaas sabiedriskajaa dziivee, pienjem leemumus etc etc.
Savukaart Politika ir taa teikt "zinaatne" par Valsts paarvaldi, un gribot negribot, ja Politika grib buut veixmiiga, tai ir jaareekjinaas ar Religjijas ietekmi uz cilveeku pasaules uzskatiem un uzvediibu, taadeejaadi... gudrs politikjis savaa politikas vienaadojumaa Religjijas komponenti neizlaidiis... un neignorees. Kaa tieshi vinjsh sho Religjiju un ticiibu iekljauj savaa vienaadojumaa, tas jau laikam atkariigs no kaut kaadiem citiem uzstaadiijumiem un pamatpremisaam. Taakaa... tas, ka kaads politikjis pazinjo, ka shamais tagad njems veeraa Religjiju veel neko nenoziimee... arii CCCP un Sarkanie Khmeri un Maoisti un Jakobiinji gluzhi nevar teikt, ka Religjiju ignoreeja ![](i/e/icon_smile.gif) |
*Duksis |
# Iesūtīts: 2010.07.21 09:43:51
Diemžēl patiesība vienmēr ir konkrēta. Kaut kādās vispārīgas frāzes, atskanējušas no kaut kādas Šoibles, Joibles vai pat Moibles un jebkura cita augsti godājama kristieša mutes, faktiski neko nenozīmē. Piemērām, kas gan tās par "atziņām, kas gūtas ticības ceļā"? Un kā pēdējās iekļaujamas "politisko lēmumu pieņemšanas procesos", piemērām par LATVENERGO vai Inčukalna gāzes krātuves privatizāciju? |
Jošs Mulders ![Offline](https://lelb.lv/forums/u/17-0s.jpg) |
# Iesūtīts: 2010.07.21 09:46:57
Duksis, viss konkreetais saakaas no gana abstrakta! |
*Duksis |
# Iesūtīts: 2010.07.21 09:54:38
Jošs Mulders Izziņas procesa pamatā esot sajūtas. Kas nav bijis sajūtās, tas it kā netiekot arī [abstraktajā] domāšanā. Tad vēl tikai tāds nieks atliek: konkretizēt atziņas un īstenot tās caur darbību. |
Jošs Mulders ![Offline](https://lelb.lv/forums/u/17-0s.jpg) |
# Iesūtīts: 2010.07.21 09:57:35
Duksis, nepiekriitu! Taa pati matemaatika... bez izzinjas, bet jau abstraheejama... Tobish tur modelis un abstrakcija ir pirms sajuutaam, taadeejaadi defineet objektu un lietu attieciibas var arii pat tad, ja shie objekti un lietas nemaz neexistee tieshaa uztveerumaa... Liidz ar to, ja mums ir abstraktas koncepcijas, tad kaadreiz (shai gadiijumaa) caur politiku taas var "materializeet", bet shii jaabuutiiba naak no abstrakcijas un nemateriaala avota... nevis izriet no materiaalisma... Kas noziimeetu, ka tie buutu "fizikaali izreekjinaami".
Taa ir filosofijaa (Hjuums laikam) buutiska atzinja, ka no "taa kaa ir" nebuut neizriet "taa kaa tam jaabuut" |
EzītisMiglā ![Offline](https://lelb.lv/forums/u/193-0s.jpg) |
# Iesūtīts: 2010.07.21 10:05:27
Jošs Mulders Matemātiku kāreiz visi sāk mācīties, saskaitot ābolus. Visas tās matemātiskās lietas eksistē apziņā kā kaut kas nebūt taustāms, pazīstams. Pat tad, ja tas ir nepilnīgi un aptuveni. |
*Duksis |
# Labojis *Duksis: 2010.07.21 10:07:40
Jošs Mulders Kas ir, tas ir, un, kā nav, tā... nebūs? Pieņemsim, ka Mulders iekšēji smagi pārdzīvo, ka viņam nav helikoptera... . Tātad, no kā tad šajā gadījumā izriet "tas, kam jābūt"? No tā, "kas nav/ir"?
Īstenība ( "tas , kas ir " ) sevī satur arī iespējamību ("tas, kas būs šitas te, ja es par to iemaukšu ar āmuru" ). |
masiks [159.148.73.94] |
# Iesūtīts: 2010.07.21 10:29:37
Tāpēc viens no lielākajiem izaicinājumiem modernajās demokrātiskajās valstīs ir tās atziņas, kas gūtas ticības ceļā, iekļaut politisko lēmumu pieņemšanas procesos."
diezgan pashtaisns un tuvredziigs pazinjojums. Kautkas tjipa - mana kolokoljnja ir pati pareizaakaa, ij par citaam pat nedomaaju. Es, piemeeram, ar interesi dzirdeetu taa pasha keksa argumentus, kas atbalstiitu islama ticiibaa guuto atzinju ievieshanu politikaa. Par citaam religjiskajaam ticiibaam ij nerunaajot. /Tas kekss vienkaarshi taalaak par savu maajas un ciemata bazniicas slieksni nav speejiigs padomaat.../ aciim redzot bija domaajis konkreetas konfesijas konkreetu doktriinu un dogmu ievieshanu savas valsts politika. Iisumaa - kristieshi nekaadi nebeidz sapnjot atjaunot bazniicvalsti... |
Aivars ![Offline](https://lelb.lv/forums/u/413-0s.jpg) |
# Iesūtīts: 2010.07.21 10:42:07
lēnprātīgais Nu viss jau ir pareizi. Tikai, šķiet, nekas vairāk kā fakta konstatācija tas nav. (Vismaz redzot citātu tādā formā, kādā tas ir) |
*Duksis |
# Iesūtīts: 2010.07.21 10:47:37
> Cilvēks vienkārši runā par to, ka rīkoties saskaņā ar savu > reliģisko pārliecību iekš mūsdienu politikas esot liels čelindžs.
Kad jūs suņu cīņās izdarat likmi, tad lieciet uz stiprāko suni. Tas ir jūsu bizness. Bet, lai jūsu kristīgā līdzcietība ir vājākā suņa pusē... . Tas ir atbilstoši jūsu reliģiskajai pārliecībai.
Interesanti, kā gan biznesu, kur visam pāri stāv izdevīgums, var savienot ar kādu citu ["neizdevīgu"] pārliecību, nepakļaujot sevi bankrota riskam? Kristietība mūsdienu kapitalistiskajā pasaulē, liekas, nav nekas cits kā organizēta liekulība. |
indriķis (labs) ![Offline](https://lelb.lv/forums/u/168-0s.jpg) |
# Iesūtīts: 2010.07.21 10:49:02
Politika, manuprāt, mūsu un vācu kontekstā ir diezgan atšķirīgi jēdzieni. Mūsējiem tā vairāk ir indivīda vai grupas raušanās pie varas, lai dalītu pīrāgu , ( lai man piedod šo jau banālo apzīmējumu ). Reāls biznesa paveids, jo vislabākais bizness pie mums ir tiem, kas pie varas. Un saistībā ar ticību tā ir vairāk atsevišķu labvēlīgu žestu pasviešana, kas nemaz nav slikti - atcerēsimies kristīgo māčibu skolās vai sakrālā tūrisma naudu baznīcām. |
Jošs Mulders ![Offline](https://lelb.lv/forums/u/17-0s.jpg) |
# Iesūtīts: 2010.07.21 11:01:17
Duksis, bet ir buutiski nepaarlekt no iespeejamiibas uz esamiibu (kaut vai naakotnee)
Iespeejams nav Esoshss, potenciaals veel nav akts!
Tur tas prikols, ka materiaalisms apluuko un visai veixmiigi definee shiis iespeejamiibas, bet no shiim iespeejamiibaam neizriet jaabuutiiba... Taa var pastaaveet tikai trascendenti attieciibaa pret konkreeto iespeejamiibu!
Tas ir ja akmens var velties pa labi vai pa kreisi, tad to kur tam ir jaaveljaas var noteikt akmenti transcendeejoshss plaans, kas nav atrodams nedz pashaa akmenii nedz apkaarteejaa videe.
No viena un taa pasha klints blukja var uzkalt gan Rashmoras kalna bildi gan Jordaanas templi... bet nedz viens nedz otrs nav atrodams materiaalistiskaam metodeem izpeetot klints materaialaas iipashiibas... rashmoras ideja un jaabuutiiba existee aarpus shii lints blukja. |
Jošs Mulders ![Offline](https://lelb.lv/forums/u/17-0s.jpg) |
# Labojis Jošs Mulders: 2010.07.21 11:01:50
Otrādi. Abstrakcijas ir tikai konkrēti uztveramu lietu ideālas, vispārīgas formas, kas tiek lietotas ērtībai. Jebkurai abstrakcijai pamatā ir reāla pieredze.
Tad tu astotaas pakaapes lje grupas neesi redzeejis (ij nekad faktiski neredzeesi) Un kaareiz kaut kaadas lietas "ideaals" nav atrodams shajaa lietaa... "ideaals" transcendee pashu lietu Taa ir apzinjas nevis mateerijas iipashiiba! |
Jošs Mulders ![Offline](https://lelb.lv/forums/u/17-0s.jpg) |
# Iesūtīts: 2010.07.21 11:04:28
masiks, nepareizi...
Kex visai labi apzinaas konkreetaas vides metafizikas veidoshanaas modeli un ignoreet kristietiibu rietumu pasaulee politikaa ir tuvredziiga politika. Tieshi taapat kaa ignoreet Islaamu austrumu politiskajaa dziivee. |
Jošs Mulders ![Offline](https://lelb.lv/forums/u/17-0s.jpg) |
# Iesūtīts: 2010.07.21 11:06:26
Duksis, redz... Kristeitiiba sevi uzceela uz neizdeviigiem martiiru gaajieniem. Prosto Kristietiiba atshkjiriibaa no materiaalistiski hedoniskaa pasaules skatiijuma var atljauties skatiities un plaanot laika periodos, kas ir ilgaaki par viena cilveeka dziivi. Taadeejaadi... tu pat vari nepiedziivot Kristietiibas "izdeviigumu" taas neizdeviigumaa...
Pasaule joprojaam Kristus Krustaa redz sakaavi... kur Kristieshiem taa ir uzvara Taapeec... tas "neizdeviigums" var izraadiities tikai iluuzija... |
Ingars ![Offline](https://lelb.lv/forums/u/244-0s.jpg) |
# Iesūtīts: 2010.07.21 11:07:57
Es gribu kaut ko pateikt par bankām. Tas, protams, ir tikai mans personīgais viedoklis un tomēr tajā varētu būt arī sava daļa patiesības. Patiesībā visa tā banku sistēma ir viena liela krāpšana, zagšana un parazītisms. Reāli ir tā, ka ne bankas, ne kredītiestādes nedod nekādu labumu un neko neražo. Tas nav tas pats, kad tu investē savu naudu uzņēmumā, kas kaut ko ražo vai arī pērc akcijas, aiz kurām stāv reāli saražoti materiāli labumi, kurus var reāli izmantot (taustāmi vai pakalpojumveida). Tāpēc es no savas puses visai silti iesaku - PĒC IESPĒJAS MINIMĀLAS SAISTĪBAS AR BANKĀM UZTURĒT. Ja pasaulē valdītu taisnīgums, tad tāda banku sistēma, kāda tā ir šodien, tiktu likvidēta un katra valsts vai kompānija veidotu savu naudas uzkrāšanas un finansu operāciju sistēmu, kas tad arī nodarbotos tikai ar šīm funkcijām un nekādas augļošanas nebūtu vajadzīgas, jo banku uzturētu no kompāniju peļņām vai nodokļiem, tas ir - bankas piederētu tiem, kuri to uztur un kalpotu tiem, kuri to uztur. |
*Duksis |
# Iesūtīts: 2010.07.21 11:12:07
Jošs Mulders
Vai Milosas Venēra eksistēja marmora bluķī pirms to no tā bija izkalis tēlnieks? Eksistēja un reizē arī neeksitēja. Eksistēja kā viena no iespējamībām, par kādu varēja pārtapt [marmora] klints bluķis. Tātad tomēr eksistēja, ja nebūtu atbilstoša materiāla, tad perversā mākslinieka apziņā eksitējošā uzmācīgā ideja izkalt no akmens bluķa pliku sievišķi tā arī paliktu neīstenota. |
Tēma ir slēgta, jūs nevarat iesūtīt komentārus
|